# Samfunnsøkonomisk analyse med NNV-beregning for AI-prosjekter

**Sist oppdatert:** 2026-02 (v1.0)
**Status:** Gjeldende
**Kategori:** Norwegian Public Sector AI Governance
**Konfidens:** Høy (basert på DFØ veileder 2023 og Finansdepartementets R-109/21)

---

## Introduksjon

Samfunnsøkonomisk analyse er en metode for å kartlegge og synliggjøre konsekvensene av offentlige tiltak, ved å presentere systematisk og sammenlignbar informasjon om fordeler og ulemper for samfunnet som helhet og for enkeltgrupper.

For AI-prosjekter i offentlig sektor er samfunnsøkonomisk analyse påkrevd når tiltaket har **betydelige nytte- eller kostnadseffekter**, inkludert vesentlige budsjettmessige konsekvenser for staten (jf. Utredningsinstruksen).

**Hjemmel:** Finansdepartementets rundskriv R-109/21 «Prinsipper og krav ved utarbeidelse av samfunnsøkonomiske analyser» fastsetter kravene.

**Kilde:** [Regjeringen.no - Samfunnsøkonomiske analyser](https://www.regjeringen.no/no/tema/okonomi-og-budsjett/statlig-okonomistyring/samfunnsokonomiske-analyser/id438830/)

---

## NNV-beregning (Netto nåverdi)

### Formel

Netto nåverdi (NNV) beregner den samlede lønnsomheten av et tiltak ved å diskontere alle fremtidige nytte- og kostnadsvirkninger til dagens verdi:

```
NNV = Σ (Bt - Ct) / (1 + r)^t
```

Der:
- **Bt** = Nyttevirkninger (benefits) i år t
- **Ct** = Kostnadsvirkninger (costs) i år t
- **r** = Kalkulasjonsrente (diskonteringsrente)
- **t** = År (0, 1, 2, ..., n)
- **n** = Analyseperiode

**Tolkning:**
- **NNV > 0:** Tiltaket er samfunnsøkonomisk lønnsomt (prissatte virkninger)
- **NNV = 0:** Tiltaket er nøytralt
- **NNV < 0:** Tiltaket er ikke lønnsomt basert på prissatte virkninger alene

**Merk:** NNV dekker kun prissatte virkninger. Et tiltak med negativ NNV kan likevel anbefales dersom ikke-prissatte virkninger er tilstrekkelig positive.

### Kalkulasjonsrente (DFØ/Finansdepartementet)

Kalkulasjonsrenten representerer den samfunnsøkonomiske alternativkostnaden ved å binde kapital i tiltaket.

| Periode | Rente | Begrunnelse |
|---------|-------|-------------|
| 0-40 år | **4,0 %** | Standard kalkulasjonsrente |
| 40-75 år | 3,0 % | Økt usikkerhet om alternativavkastning |
| Over 75 år | 2,0 % | Langsiktig usikkerhet |

**For AI-prosjekter** er analyseperioden typisk 3-7 år, så **4,0 % er gjeldende rente**.

**Kilde:** [DFØ - Samfunnsøkonomisk lønnsomhet (fase 5)](https://www.dfo.no/fagomrader/utredning-og-analyse-av-statlige-tiltak/samfunnsokonomiske-analyser/veileder-i-samfunnsokonomiske-analyser/kap-35-vurdere-samfunnsokonomisk-lonnsomhet-fase-5)

### Diskonteringsfaktorer (4 % rente)

| År | Faktor 1/(1+0,04)^t | Forklaring |
|----|---------------------|------------|
| 0 | 1,000 | Nåverdi (ingen diskontering) |
| 1 | 0,962 | 1 krone om 1 år = 0,962 kr i dag |
| 2 | 0,925 | |
| 3 | 0,889 | |
| 4 | 0,855 | |
| 5 | 0,822 | 1 krone om 5 år = 0,822 kr i dag |

### Skattefinansieringskostnad

Offentlige tiltak finansieres gjennom skatter. Skatteinnkreving medfører et effektivitetstap (dødvektstap). DFØ anbefaler en **skattefinansieringskostnad på 20 %**, som betyr at 1 krone i offentlig utgift koster samfunnet 1,20 kroner.

I NNV-beregningen skal kostnader som dekkes av offentlige midler multipliseres med 1,20.

---

## Gjennomarbeidet eksempel: 5-årig AI-prosjekt

### Scenario

En statlig etat vurderer å implementere AI-assistert saksbehandling med Azure AI. Prosjektet har følgende profil:

**Investeringskostnader (år 0):**
- Utvikling og implementering: 3 000 000 NOK
- Infrastruktur og lisenser (førsteår): 500 000 NOK
- Opplæring og endringsledelse: 800 000 NOK
- **Sum investering: 4 300 000 NOK**

**Årlige driftskostnader (år 1-5):**
- Azure-lisenser og compute: 600 000 NOK
- Drift og vedlikehold (intern): 400 000 NOK
- Modellovervåking og retraining: 200 000 NOK
- **Sum årlig drift: 1 200 000 NOK**

**Årlige gevinster (år 1-5, gradvis opptrapping):**
- Tidsbesparelse saksbehandling: 1 500 000 NOK (år 1: 50%, deretter fullt)
- Reduserte feil og omgjøringer: 400 000 NOK
- Frigjort kapasitet til komplekse saker: 600 000 NOK
- **Sum årlig gevinst (fullt ut): 2 500 000 NOK**

### NNV-beregning

| År | Gevinster (NOK) | Kostnader (NOK) | Netto (NOK) | Diskonterings-faktor (4 %) | Nåverdi (NOK) |
|----|----------------:|----------------:|------------:|:--------------------------:|--------------:|
| 0 | 0 | 5 160 000 | -5 160 000 | 1,000 | -5 160 000 |
| 1 | 1 650 000 | 1 440 000 | 210 000 | 0,962 | 202 020 |
| 2 | 2 500 000 | 1 440 000 | 1 060 000 | 0,925 | 980 500 |
| 3 | 2 500 000 | 1 440 000 | 1 060 000 | 0,889 | 942 340 |
| 4 | 2 500 000 | 1 440 000 | 1 060 000 | 0,855 | 906 300 |
| 5 | 2 500 000 | 1 440 000 | 1 060 000 | 0,822 | 871 320 |
| **Sum** | **11 650 000** | **12 360 000** | | | **-1 257 520** |

**Forklaring av kostnader:**
- År 0: Investering 4 300 000 × 1,20 (skattefinansieringskostnad) = 5 160 000
- År 1-5: Drift 1 200 000 × 1,20 = 1 440 000
- År 1: Gevinster på 50 % opptrapping (pilot + utrulling): 750 000 + 400 000 + 500 000 = 1 650 000

**NNV = -1 257 520 NOK**

Basert på prissatte virkninger alene er prosjektet ikke samfunnsøkonomisk lønnsomt over 5 år. Men dette bildet er ufullstendig uten ikke-prissatte virkninger (se neste seksjon).

**Utvidet analyse (7 år):** Med 2 ekstra driftsår (år 6-7) med fulle gevinster tilkommer ytterligere ~1 600 000 NOK i nåverdi, noe som gjør NNV positiv (~340 000 NOK). AI-løsninger har typisk lenger levetid enn 5 år.

---

## Prissatte og ikke-prissatte virkninger

### Prissatte virkninger

Virkninger som kan verdsettes i kroner og inkluderes i NNV-beregningen.

| Virkning | Verdsettingsmetode | Eksempel (AI-prosjekt) |
|----------|-------------------|----------------------|
| Tidsbesparelse saksbehandling | Timekostnad × timer spart | 1 500 timer/år × 1 000 kr/time = 1,5 MNOK |
| FTE-reduksjon / omallokering | Årsverkskostnad × FTE | 1,5 FTE × 900 000 = 1,35 MNOK |
| Reduserte feil og klagesaker | Kostnad per feil × reduksjon | 500 feil/år × 800 kr = 0,4 MNOK |
| Lisenskostnader | Kontraktsverdi | Azure-lisenser: 0,6 MNOK/år |
| Opplæringskostnader | Timer × timekostnad | 200 timer × 1 200 kr = 0,24 MNOK |
| Infrastrukturkostnader | Azure compute + storage | 0,3 MNOK/år |

### Ikke-prissatte virkninger

Virkninger som ikke kan verdsettes i kroner på en faglig forsvarlig måte, men som likevel skal inkluderes i analysen gjennom kvalitativ vurdering.

**Vurderingsskala:**

| Symbol | Betydning |
|--------|-----------|
| **++** | Stor positiv virkning |
| **+** | Positiv virkning |
| **0** | Nøytral / ubetydelig |
| **-** | Negativ virkning |
| **--** | Stor negativ virkning |

**Ikke-prissatte virkninger for AI-prosjekt:**

| Virkning | Vurdering | Begrunnelse |
|----------|:---------:|-------------|
| Innbyggertilfredshet | **++** | Raskere svar, 24/7 tilgjengelighet, konsistent informasjon |
| Likebehandling av saker | **++** | AI sikrer konsistent behandling, reduserer skjønnsvariation |
| Rettssikkerhet | **+** | Bedre dokumentasjon av vedtaksgrunnlag |
| Innovasjonseffekt | **+** | Organisasjonen bygger kompetanse på AI og data |
| Medarbeidertilfredshet | **+** | Frigjøring fra rutinearbeid til mer meningsfulle oppgaver |
| Risiko for bias/diskriminering | **-** | AI kan videreføre eller forsterke skjevheter i treningsdata |
| Kompetanseavhengighet | **-** | Avhengighet av spesialistkompetanse for drift |
| Transparens i beslutninger | **0/+** | Avhenger av forklarbarhet (explainability) i AI-modellen |
| Personvern | **-** | Økt databehandling, krever DPIA og tiltak |
| Miljø (energiforbruk) | **-** | GPU-compute har høyere energiforbruk enn tradisjonell IT |

### Samlet vurdering

Når NNV er negativ, men ikke-prissatte virkninger er overveiende positive, kan tiltaket likevel anbefales. I eksemplet over:
- NNV er svakt negativ (-1,3 MNOK over 5 år)
- Flere sterkt positive ikke-prissatte virkninger (innbyggertilfredshet, likebehandling)
- Samlet vurdering kan tilsi gjennomføring, med tydelig dokumentasjon av avveiningen

---

## Sensitivitetsanalyse

Sensitivitetsanalyse tester hvordan endringer i usikre forutsetninger påvirker tiltakets lønnsomhet. For AI-prosjekter er følgende variabler typisk usikre:

### Scenario 1: Lavere bruk (gevinster -50 %)

**Forutsetning:** Brukeradopsjon er lav, kun halvparten av forventede gevinster realiseres.

| År | Gevinster | Kostnader | Netto | Nåverdi |
|----|----------:|----------:|------:|--------:|
| 0 | 0 | 5 160 000 | -5 160 000 | -5 160 000 |
| 1 | 825 000 | 1 440 000 | -615 000 | -591 630 |
| 2 | 1 250 000 | 1 440 000 | -190 000 | -175 750 |
| 3 | 1 250 000 | 1 440 000 | -190 000 | -168 910 |
| 4 | 1 250 000 | 1 440 000 | -190 000 | -162 450 |
| 5 | 1 250 000 | 1 440 000 | -190 000 | -156 180 |
| **Sum** | | | | **-6 414 920** |

**NNV = -6 414 920 NOK.** Prosjektet er klart ulønnsomt. Risikotiltak: Krev pilot med dokumentert brukertilfredshet før fullskala investering.

### Scenario 2: Høyere bruk (gevinster +50 %)

**Forutsetning:** Rask adopsjon og høyere effekt enn forventet.

| År | Gevinster | Kostnader | Netto | Nåverdi |
|----|----------:|----------:|------:|--------:|
| 0 | 0 | 5 160 000 | -5 160 000 | -5 160 000 |
| 1 | 2 475 000 | 1 440 000 | 1 035 000 | 995 670 |
| 2 | 3 750 000 | 1 440 000 | 2 310 000 | 2 136 750 |
| 3 | 3 750 000 | 1 440 000 | 2 310 000 | 2 053 590 |
| 4 | 3 750 000 | 1 440 000 | 2 310 000 | 1 975 050 |
| 5 | 3 750 000 | 1 440 000 | 2 310 000 | 1 899 420 |
| **Sum** | | | | **3 900 480** |

**NNV = +3 900 480 NOK.** Prosjektet er klart lønnsomt.

### Scenario 3: Kostnadsøkning (+30 %)

**Forutsetning:** Uforutsette kostnader (scope creep, kompleks integrasjon, lisensøkninger).

| Komponent | Basiskostnad | +30 % | Endring |
|-----------|-------------|-------|---------|
| Investering (år 0) | 4 300 000 | 5 590 000 | +1 290 000 |
| Drift per år | 1 200 000 | 1 560 000 | +360 000 |
| NNV-effekt (5 år) | -1 257 520 | -3 505 000 | -2 247 000 |

**NNV = ca. -3 505 000 NOK.** Betydelig forverring. Risikotiltak: Fast pris-kontrakt eller definerte terskler for kostnadsøkning.

### Break-even-analyse

**Spørsmål:** Hvor mye gevinst per år trengs for at NNV = 0?

```
NNV = 0 når:
Σ Gevinster (diskontert) = Σ Kostnader (diskontert)

Diskonterte kostnader (5 år):
  År 0: 5 160 000
  År 1-5: 1 440 000 × (0,962 + 0,925 + 0,889 + 0,855 + 0,822) = 1 440 000 × 4,453 = 6 412 320
  Sum: 11 572 320

For årlige gevinster G (fullt fra år 2, 50% år 1):
  0,5G × 0,962 + G × (0,925 + 0,889 + 0,855 + 0,822)
  = 0,481G + 3,491G
  = 3,972G

3,972G = 11 572 320
G = 2 914 000 NOK/år
```

**Break-even gevinst: ca. 2 914 000 NOK/år** (mot antatt 2 500 000 NOK/år i basisscenarioet).

Prosjektet trenger ca. 16,6 % høyere gevinster enn estimert for å bli lønnsomt over 5 år. Med 7 års analyseperiode reduseres break-even til ca. 2 200 000 NOK/år.

### Sammendrag sensitivitetsanalyse

| Scenario | NNV (NOK) | Vurdering |
|----------|----------:|-----------|
| Basis (5 år) | -1 257 520 | Svakt ulønnsomt |
| Lavere bruk (-50 %) | -6 414 920 | Klart ulønnsomt |
| Høyere bruk (+50 %) | +3 900 480 | Klart lønnsomt |
| Kostnadsøkning (+30 %) | -3 505 000 | Betydelig ulønnsomt |
| Utvidet periode (7 år) | +340 000 | Marginalt lønnsomt |
| Break-even | 0 | Krever 2,9 MNOK/år gevinst |

---

## Fordelingsvirkninger

Fordelingsvirkninger beskriver hvordan nytte og kostnader fordeles mellom ulike grupper i samfunnet.

### Hvem bærer kostnadene?

| Gruppe | Kostnader | Beskrivelse |
|--------|-----------|-------------|
| Statlig etat (budsjett) | Investering + drift | 4,3 MNOK + 1,2 MNOK/år |
| Skattebetalere (indirekte) | Skattefinansieringskostnad | 20 % tillegg på alle offentlige utgifter |
| Ansatte | Omstillingskostnader | Endret arbeidshverdag, opplæring, usikkerhet |
| IT-leverandør | Utviklingsinvestering | Eventuell samfinansiering / partnerskap |

### Hvem får gevinstene?

| Gruppe | Gevinster | Beskrivelse |
|--------|-----------|-------------|
| Innbyggere | Raskere svar, 24/7, bedre kvalitet | Direkte nytte av forbedret tjeneste |
| Saksbehandlere | Frigjøring fra rutinearbeid | Mer meningsfulle oppgaver, kompetanseheving |
| Organisasjonen | Effektivisering, kvalitetsheving | Bedre ressursbruk, færre feil |
| Samfunnet | Verdiskaping, innovasjon | Langsiktig kompetansebygging i offentlig sektor |

### Fordelingsrettferdighet (equity)

For AI-prosjekter i offentlig sektor er det spesielt viktig å vurdere:

| Dimensjon | Spørsmål | Typisk risiko |
|-----------|----------|---------------|
| **Digital ekskludering** | Hvem har ikke tilgang til digitale tjenester? | Eldre, personer med nedsatt funksjonsevne, personer uten norsk som morsmål |
| **Algoritmisk skjevhet** | Kan AI-systemet behandle grupper ulikt? | Bias i treningsdata kan forsterke eksisterende ulikheter |
| **Geografisk fordeling** | Er gevinster konsentrert i sentrale strøk? | Digital tilgjengelighet kan utjevne, men kompetanse er ofte sentralisert |
| **Generasjonseffekt** | Hvem bærer kostnader nå vs. gevinster senere? | Investeringskostnader nå, gevinster over tid |
| **Arbeidsmarked** | Påvirkes jobber eller roller negativt? | Omstilling nødvendig, men typisk augmentering fremfor erstatning |

**Avbøtende tiltak:**
- Tilby analoge alternativer for grupper som ikke kan bruke digitale tjenester
- Gjennomføre bias-testing og monitorering av AI-output
- Inkludere universell utforming (WCAG) i alle brukergrensesnitt
- Kompetanseheving og omskolering for berørte ansatte

---

## Skalering etter kompleksitet

DFØs veileder anerkjenner at analyseomfanget skal tilpasses tiltakets betydning (proporsjonalitetsprinsippet).

### ENKEL: Forenklet analyse

**Når:** Lav investering (< 1 MNOK), begrenset omfang, intern bruk, lav risiko.

**Innhold:**
- Enkel kost-nytte-tabell (ikke NNV)
- Kvalitativ vurdering av gevinster
- Ingen formell sensitivitetsanalyse

**Mal: Enkel kost-nytte-tabell**

| Post | Kostnad (NOK) | Gevinst (NOK) | Netto |
|------|-------------:|-------------:|------:|
| Investering | 500 000 | - | -500 000 |
| Drift (3 år) | 360 000 | - | -360 000 |
| Tidsbesparelse (3 år) | - | 600 000 | +600 000 |
| Kvalitetsforbedring (3 år) | - | 200 000 | +200 000 |
| **Sum** | **860 000** | **800 000** | **-60 000** |

Tilleggsvurdering: Kvalitative gevinster (++) veier opp for marginalt negativt netto.

**Omfang:** 2-5 sider, utarbeidet av prosjektleder med input fra økonomi.

---

### MIDDELS: Forenklet NNV-analyse

**Når:** Middels investering (1-10 MNOK), berører flere enheter, moderat risiko.

**Innhold:**
- NNV-beregning med 3-5 års analyseperiode
- 2 scenarier (basis + pessimistisk)
- Ikke-prissatte virkninger med kvalitativ vurdering
- Enkel fordelingsanalyse

**Mal: Forenklet NNV**

| År | Gevinster | Kostnader | Netto | Nåverdi (4 %) |
|----|----------:|----------:|------:|-------------:|
| 0 | - | X × 1,20 | -X | -X |
| 1 | Y₁ | Z × 1,20 | Y₁-Z | (Y₁-Z)/1,04 |
| 2 | Y₂ | Z × 1,20 | Y₂-Z | (Y₂-Z)/1,04² |
| 3 | Y₃ | Z × 1,20 | Y₃-Z | (Y₃-Z)/1,04³ |
| **NNV** | | | | **Σ nåverdier** |

Ikke-prissatte: Bruk vurderingsskala (++, +, 0, -, --)

**Omfang:** 10-20 sider, krever økonomiekspert og fagperson.

---

### KOMPLEKS: Full samfunnsøkonomisk analyse

**Når:** Stor investering (> 10 MNOK), berører innbyggere, høy risiko, prinsipiell betydning.

**Innhold (DFØs 8 arbeidsfaser):**

1. **Problembeskrivelse og mål:** Nullalternativ, målhierarki
2. **Identifisere tiltak:** Minimum 3 alternativer inkl. nullalternativ
3. **Identifisere virkninger:** Prissatte og ikke-prissatte, berørte grupper
4. **Kvantifisere og verdsette:** NNV med 5-7 års analyseperiode
5. **Vurdere lønnsomhet:** NNV + samlet vurdering inkl. ikke-prissatte
6. **Usikkerhetsanalyse:** Sensitivitetsanalyse (3+ scenarier) + evt. Monte Carlo
7. **Fordelingsvirkninger:** Hvem bærer kostnader, hvem får gevinster, equity
8. **Samlet vurdering:** Anbefaling med dokumenterte avveininger

**Tilleggskrav:**
- Skattefinansieringskostnad (20 %) på alle offentlige utgifter
- Kalkulasjonsrente 4 % (evt. 3 % for analyse utover 40 år)
- Restverdi ved analyseperiodens slutt
- Referanse til nullalternativet for alle virkninger

**Omfang:** 30-80 sider, krever samfunnsøkonom, fageksperter, prosjektteam.

**Kilde:** [DFØ - Veileder i samfunnsøkonomiske analyser (2023)](https://www.dfo.no/fagomrader/utredning-og-analyse-av-statlige-tiltak/samfunnsokonomiske-analyser/veileder-i-samfunnsokonomiske-analyser)

---

## DFØs 8 arbeidsfaser anvendt på AI

For komplette analyser følger DFØ en 8-fase modell:

| Fase | Aktivitet | AI-tilpasning |
|------|-----------|---------------|
| 1 | Problembeskrivelse og mål | Definer AI-bruksområde, nullalternativ (fortsette uten AI) |
| 2 | Identifisere tiltak | Null + regelbasert + ML + LLM + hybrid |
| 3 | Identifisere virkninger | Inkluder bias-risiko, personvern, kompetanseeffekter |
| 4 | Kvantifisere og verdsette | Bruk pilot-data for å estimere gevinster, markedspriser for kostnader |
| 5 | Vurdere lønnsomhet | NNV + ikke-prissatte (innbyggertilfredshet, likebehandling) |
| 6 | Usikkerhetsanalyse | AI-spesifikk usikkerhet: modellytelse, adopsjon, teknologiendring |
| 7 | Fordelingsvirkninger | Digital ekskludering, algoritmisk skjevhet, arbeidsmarked |
| 8 | Samlet vurdering | Anbefaling med explicit avveining mellom NNV og kvalitative effekter |

---

## Nullalternativet for AI-prosjekter

Nullalternativet er beskrivelsen av forventet utvikling uten tiltaket. Det er referansepunktet for all effektmåling.

**For AI-prosjekter er nullalternativet typisk:**
- Fortsette med dagens manuelle prosess
- Planlagte oppgraderinger av eksisterende IT-systemer (ikke AI)
- Forventet volumvekst og dens konsekvenser uten AI-støtte

**Vanlig feil:** Å sammenligne AI-løsningen med en «worst case» av dagens situasjon. Nullalternativet skal være en **realistisk fremskrivning**, inkludert normale effektiviseringer.

**Eksempel:**
> «Uten AI-tiltaket forventer vi at saksbehandlingstiden forblir på 45 minutter per sak, med en volumøkning på 5 % per år. Med dagens bemanning vil dette kreve 0,5 FTE ekstra innen 3 år.»

---

## Kilder

### Offisielle kilder (høy konfidens)

- [Finansdepartementet R-109/21: Prinsipper og krav ved utarbeidelse av samfunnsøkonomiske analyser (PDF)](https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/fin/vedlegg/okstyring/rundskriv/faste/r_109_2021.pdf)
- [DFØ - Samfunnsøkonomiske analyser](https://www.dfo.no/fagomrader/utredning-og-analyse-av-statlige-tiltak/samfunnsokonomiske-analyser)
- [DFØ - Veileder i samfunnsøkonomiske analyser (2023)](https://www.dfo.no/fagomrader/utredning-og-analyse-av-statlige-tiltak/samfunnsokonomiske-analyser/veileder-i-samfunnsokonomiske-analyser)
- [DFØ - Veileder i samfunnsøkonomiske analyser (PDF, juni 2023)](https://www.dfo.no/sites/default/files/2023-06/Veileder-i-samfunnsokonomiske-analyser_210623_DFO.pdf)
- [DFØ - Sjekkliste og verktøy](https://dfo.no/fagomrader/utredning-og-analyse-av-statlige-tiltak/samfunnsokonomiske-analyser/verktoy-samfunnsokonomiske-analyser)
- [DFØ - Begreper](https://www.dfo.no/fagomrader/utredning-og-analyse-av-statlige-tiltak/samfunnsokonomiske-analyser/veileder-i-samfunnsokonomiske-analyser/begreper)
- [Regjeringen.no - Samfunnsøkonomiske analyser](https://www.regjeringen.no/no/tema/okonomi-og-budsjett/statlig-okonomistyring/samfunnsokonomiske-analyser/id438830/)

---

## For Cosmo Skyberg

### Når denne filen er relevant

Bruk denne referansen når:
- Kunden skal gjennomføre en samfunnsøkonomisk analyse for et AI-prosjekt
- NNV-beregning trengs for å sammenligne AI-alternativer
- Sensitivitetsanalyse skal dokumentere usikkerhet i AI-gevinster
- Fordelingsvirkninger av AI-tiltaket skal utredes
- Utredningsinstruksen krever formell analyse av et AI-tiltak

### Nøkkelspørsmål å stille

1. **«Hvor stor er investeringen, og hva utløser det av analysekrav?»** — Bruk skaleringstrappen: ENKEL (< 1 MNOK), MIDDELS (1-10 MNOK), KOMPLEKS (> 10 MNOK). Ikke overdriv analysen for små tiltak.

2. **«Hva er nullalternativet?»** — Tving frem en realistisk beskrivelse av hva som skjer UTEN AI. Unngå å sammenligne med en kunstig dårlig nåsituasjon.

3. **«Hvilke gevinster kan prissettes, og hvilke er kvalitative?»** — Tidsbesparelse og FTE-frigjøring kan beregnes. Innbyggertilfredshet og likebehandling må vurderes kvalitativt. Begge er like viktige i beslutningen.

4. **«Hva er den mest usikre forutsetningen?»** — Identifiser variabelen som har størst påvirkning på NNV, og test den i sensitivitetsanalysen. For AI er dette typisk brukeradopsjon og faktisk nøyaktighet i produksjon.

5. **«Hvem bærer kostnadene, og hvem får gevinstene?»** — Press på fordelingsvirkninger. Hvis gevinster tilfaller innbyggere mens kostnader bæres av etaten, kan det kreve annen finansieringslogikk.

6. **«Hva er break-even for dette prosjektet?»** — Konkretiser hvor mye gevinst som trengs for lønnsomhet. Gir et intuitivt mål på risiko.

### Advarselstegn

- **Mangler nullalternativ** → Analyse har ingen referansepunkt, resultatene er meningsløse
- **Kun prissatte virkninger** → Ignorerer vesentlige kvalitative effekter (rettssikkerhet, likebehandling)
- **Overvurderte gevinster uten pilot-data** → Typisk AI-optimisme, krev POC-resultater
- **Ingen sensitivitetsanalyse** → Beslutningsgrunnlag er for robust — virkeligheten har alltid usikkerhet
- **Fordelingsvirkninger mangler** → Risiko for at sårbare grupper blir oversett

### Kalkulasjonssjekkliste

- [ ] Riktig kalkulasjonsrente brukt (4 % for 0-40 år)
- [ ] Skattefinansieringskostnad (20 %) inkludert på offentlige utgifter
- [ ] Nullalternativ realistisk beskrevet
- [ ] Gevinster basert på pilot-data eller sammenlignbare prosjekter
- [ ] Sensitivitetsanalyse med minimum 2 scenarier
- [ ] Ikke-prissatte virkninger kvalitativt vurdert
- [ ] Fordelingsvirkninger identifisert
- [ ] Restverdi ved analyseperiodens slutt vurdert
